Nagy Gábor László (2020) Bankolás és fizetés a 21. században. Pénzügyi és Számviteli Kar.
![]() |
PDF
Szakdolgozat_Nagy_Gábor_László_B9WIWV.pdf Hozzáférés joga: Csak nyilvántartásba vett egyetemi IP címekről nyitható meg Download (1MB) |
![]() |
PDF
BA_TO_Nagy_Gábor_László_B9WIWV.pdf Hozzáférés joga: Csak nyilvántartásba vett egyetemi IP címekről nyitható meg Download (228kB) |
Absztrakt (kivonat)
Szakdolgozatom témája az elmúlt években bekövetkezett, a jelenleg is tartó, és a jövőben létrejövő, fizetési és bankolási innovációk. Bár a magyar társadalom erősen készpénz kedvelő, nagy lépéseket tettek a piaci szereplők és a szabályozók ennek a visszaszorítása. Ez azért is fontos, hogy tisztább és átláthatóbb legyen a gazdaság. Az utóbbi időben rengeteg újítást és fejlesztést tapasztalhattak meg a felhasználók. Manapság szinte mindenkinek egy komplett számítógép lapul a zsebében, mobiltelefon formájában, ami hatalmas potenciálokat jelent az élet minden területén. Ezáltal az ügyfelek nagy elvárásokat támasztanak az ügyfélélménnyel kapcsolatban, hogy például egy tranzakció a lehető leggyorsabban, és legkönnyebben az általa megválasztott módon történhessen. Ehhez a piaci szereplőknek meg kell felelniük, rendelkezésre kell, hogy álljanak. A jelen COVID-19 vírus miatt ez az állítás hatványozottan is igaz, talán fel is értékelődött az érintkezésmentes, távolról történő fizetés. Részletesen bemutatásra kerül a PSD2-es irányelv, ami lehetővé teszi, hogy a FinTech vállalatok újabbnál újabb innovációkat vezessenek be, és így teljes mértékben kibontakozhatnak. Szót ejtettem a nagyon aktuális új ügyfélhitelesítésről (SCA), ami 2021 január 1-én kerül bevezetésre. A változás nemcsak a bankokkal szemben támaszt elvárásokat, hanem az elektronikus fizetések, valamint az online vásárlások felhasználói élményét is nagyban befolyásolhatja. Megállapítottam, hogy a Screen Scraping egy elavult, magas kockázatokat tartalmazó technológia. Ennek alternatívája az API, ami a bankunk saját dedikált felülete, amely lehetővé teszi az adataink megosztását, anélkül, hogy megkelljen adnunk a banki hozzáférési adatainkat. A mai világban az egyik legértékesebb vagyonunk az adataink. Ezáltal azok védelme felértékelődött az elmúlt években, és erre a szabályozóknak is lépniük kellett. A 2018 május 25-én hatályba lépett GDPR rendelet ezeknek az elvárásoknak tesz eleget. A 4. fejezetben megvizsgáltam a GDPR-t megelőző az adataink védelme érdekében tett lépéseket, majd kielemeztem ebben a rendeletben előforduló definíciókat. Felsoroltam és röviden ismertettem a rendelet alapját képző hét darab adatvédelmi irányelvet, és ebből kiemeltem az általam vélt legfontosabbat és azt részletesen megvizsgáltam. Szó került a vállalati adatbiztonsági elvárásokról, valamint az emberek adatvédelmi jogairól. Ezek közül kiemeltem a feledéshez való jogot, mint az egyik legfontosabbat, és megvizsgáltam, hogy mely esetekben van az embereknek lehetőségük az adataik törlésére. A következő fejezetben a FinTech jelenséget boncolgattam. Meghatároztam a fogalom jelentését, ami dióhéjban a pénzügyi technológiákra, valamint az ebben a szektorban létrejövő új innovációkra utal. Az 5.2-es alpontban bemutatom a FinTech evolúcióját, ami három fő szakaszra bontható. Továbbiakban a RegTech-el foglalkoztam, ami a FinTech egy alkategóriája, ami a szabályozás fejlődésére vonatkozik. A fejezet utolsó alfejezetében, bemutatásra kerül a legtöbbet használt FinTech szolgáltatások, a költségkövetés, bankolás, pénzküldés, fizetés, robottanácsadás, valamint a biztosítási szolgáltatások, amiket InsurTech-nek is nevezhetünk. A hatodik fejezetben az idén széleskörben bevezetett azonnali fizetési rendszerrel foglalkoztam. Bemutattam a működését, a lényegét, különböző felhasználási eseteket, valamint példát arra, hogy mely piacokra lehet nagyobb mértékű pozitív hatással. Az utolsó fejezetben primer kutatási módszerrel, kérdőív formájában nyert eredményeimet prezentálom. A válaszokból kiderül, hogy a FinTech szolgáltatások még nem terjedtek el annyira Magyarországon, hiszen a megkérdezettek kicsivel több mint a fele, 52,3 százalékuk vesz igénybe valamilyen FinTech szolgáltatást. Többnyire a fiatalabb korosztály használja őket. Azok, akik ilyen szolgáltatásokat használnak fontosnak tartják az egyszerű kezelhetőséget, a költséghatékonyságot, a megbízhatóságot, a gyors tranzakciókat, és az innovatív megoldásokat. Másfelől kevésbé tartják jelentősnek, ha egy alkalmazás esetében könnyű a regisztráció és/vagy regisztrációs bónuszokat nyújt, prémium csomagokat kínál, valamint kevésbé jelentős a design és a devizaváltási lehetőség. Továbbá kiderült, hogy azok, akik igénybe vesznek ilyen szolgáltatásokat, leginkább alkalmanként teszik, azoknak a száma, akik minden nap használják elhanyagolható. A legtöbben a fizetési szolgáltatást veszik igénybe, ezt követi a pénzküldési lehetőség, páran használnak költségkövetési, bankolási, megtakarítási, biztosítási és kriptovaluta váltási szolgáltatásokat. Kiderült, hogy a legtöbben valamilyen készpénzmentes módon egyenlítik ki közüzemi számláikat, amik közül a banki átutalás/csoportos díjbeszedési megbízás volt a legnépszerűbb opció a kitöltők között. A megkérdezettek 53%-a változtatott a fizetési szokásain a COVID-19 járvány hatására. 65,6 százalékuk mellőzi a boltokban a készpénz használatát. Jellemzően inkább online rendelik meg a termékeket, és általánosságban is ritkábban használnak készpénzt. Az elmúlt pár évben számos innovációnak lehettünk a szemtanúi, rohamosan fejlődött a pénzügyi szektor. Kíváncsian várom, hogy mi mindent tartogatnak még az előttünk álló évek.
Intézmény
Budapesti Gazdasági Egyetem
Kar
Tanszék
Gazdaságinformatika Tanszék
Tudományterület/tudományág
NEM RÉSZLETEZETT
Szak
Mű típusa: | diplomadolgozat (NEM RÉSZLETEZETT) |
---|---|
Kulcsszavak: | bank, elektronikus fizetés, fizetési módok, GDPR (General Data Protection Regulation), innováció |
SWORD Depositor: | Archive User |
Felhasználói azonosító szám (ID): | Archive User |
Rekord készítés dátuma: | 2021. Már. 16. 13:11 |
Utolsó módosítás: | 2021. Már. 16. 13:11 |
Actions (login required)
![]() |
Tétel nézet |